@book {Хаджиева2015, title = {Български език като чужд. Тестове за нива A1, A2, B1, B2, C1,C2}, year = {2015}, note = {

Рецензия от Рени Манова.

}, pages = {89}, publisher = {Гутенберг}, organization = {Гутенберг}, address = {София}, abstract = {

Настоящата книга съдържа комплекс от изпитни варианти за чужденци и лица от български етнически общности в чужбина за получаване на степен на владеене на български език. Материалът е структуриран и разработен в научен и методологически план според изискванията на международни стандарти, практикувани в езикови центрове като Кеймбридж, Оксфорд, МГУ {\textquotedblleft}М. В. Ломоносов{\textquotedblright} и др.

Изпитните задачи са разпределени в общоустановените нива за владеене на език: А1, А2, В1, В2, С1, С2.

}, isbn = {9786191760404}, author = {Хаджиева, Елена and Влахова, Радка and Весела Шушлина and Йорданка Велкова and Байчева, Венера} } @book {Хаджиева2014а, title = {Как се общува на български?}, series = {Български език като чужд}, year = {2014}, pages = {188}, publisher = {Гутенберг}, organization = {Гутенберг}, address = {София}, abstract = {

Езиковото общуване е сложен социалнокомуникативен феномен, който се реализира чрез вербални и невербални речеви единици, отличаващи се със самоидентичност, формирана от културата на отделната личност и тази на обществото.

Ефективността на общуването следва да се синхронизира с етикетните норми на поведение в дадено общество, които от своя страна очертават естетическия дискурс на културното общуване.

При изучаването на българския език като чужд редица наблюдения потвърждават факта, че по-доброто усвояване на езиковите умения у обучаваните кореспондира и с по-доброто ориентиране в сферата на национално специфичното културно пространство на чуждата среда, каквато за тях е българската.

Изборът на {\quotedblbase}добрия тон{\textquotedblleft}, вежливостта и уважението са традиционните маркери на културата на речта, която предполага спазването на определени езикови норми, а също и използването на подходящи езикови средства (етикетни формули), съобразени с условията на съответната комуникативна ситуация.

Една от целите на чуждоезиковото обучение е постепенното изграждане в съзнанието на обучаваните на концептите за чуждата култура на общуване и усвояването на езиковите модели на етикетното поведение. По този начин се формира езиково- етикетната компетентност, т.е. знанията за етикетните единици от темите на речевия етикет, който е свързан с речевата ситуация и нейните параметри: участниците в комуникативната ситуация, темата, мястото и времето, мотивите и целите на езиковия контакт.

Учебната книга {\quotedblbase}Как се общува на български?{\textquotedblleft} е предназначена за чуждестранни граждани, изучаващи български език и култура, чиито интереси са насочени към усъвършенстване на социокултурната и комуникативната им компетентност.

Книгата съдържа следните части: Етикет за всеки ден, Делова кореспонденция, Бизнес етика и бизнес етикет, Бизнес комуникация, Говоренето пред публика, Учтивост в ефир.

В дяловете са представени конкретни предписания и правила за нормативната употреба на етикетните формули, съдържащи признаци като официалност, уважителност и социална дистанция. В зависимост от съответната комуникативна ситуация {\textendash} от сферата на личното или бизнес общуване, а също и на деловата кореспонденция, във функционален план са диференцирани етикетните формули за започване на контакт, за поддържането и за завършването му. Предложените в края на дяловете упражнения, задачи или образци имат за цел проверка на придобитите знания по български език и по-специално на знанията, свързани с етикетното общуване в съвременното българско общество.

Една от причините, която инициира създаването на тази книга, е използването, особено напоследък в ежедневието или от ефира, на т. нар. {\quotedblbase}модни разговорни форми{\textquotedblleft}, редуциращи учтивите фрази, белег на всяко културно общуване, а важна цел на настоящото изследване е актуализирането на позабравените вежливи речеви единици, без които диалогът без граници би бил трудно осъществим.

доц. д-р Елена Хаджиева

}, issn = {9786191760138}, author = {Хаджиева, Елена and Влахова, Радка and Йорданка Велкова and Асенова, Ася and Весела Шушлина} } @book {Хаджиева2014, title = {Лесното в трудния български език}, series = {Български език като чужд}, year = {2014}, pages = {333}, publisher = {Гутенберг}, organization = {Гутенберг}, address = {София}, abstract = {

Учебникът {\quotedblbase}Лесното в трудния български език{\textquotedblleft} представлява компактен общ курс по български език за чужденци, включващ нова система от образователни подходи за практиките на чуждоезиковото обучение, с което заема своето иновативно място сред учебните пособия в българската приложна лингвистика. Той е предназначен за обучение на чужденци с различна степен на лингвистична компетентност, както начинаещи, така и напреднали или подготвящи се за полагането на сертификатни езикови изпити. Точно тази компактност на разработката на всички езикови равнища определя спецификата на учебника като високофункционален и съобразен с общоевропейските стандарти в чуждоезиковото обучение. Съдържанието е структурирано в 30 урочни единици и Приложения с диктовки, фразарий, фразеологизми, тестове и таблици с граматически факти, които затрудняват изучаващите български език. Представеният учебен материал отговаря на стандартите за степен на владеене на чужд език на традиционно утвърдените нива:

Като основно учебно помагало за изучаването на българския език от чуждестранни граждани, а също и от членовете на българските общности в чужбина, учебникът се отличава с утвърждаването на редица модели и рубрики, позволяващи {\quotedblbase}трудните" специфики на българския език да бъдат възприети по-лесно. Един от тези модели е краткият уводен курс по българска фонетика, фонетиката рядко присъства в учебните пособия за изучаването на българския език като чужд, а трябва да се отбележи, че именно тя кореспондира пряко с говоренето, респективно с писмото, както и със слушането.

Овладяването на базисните фонетични норми на чуждия език е задължителна предпоставка за ефективното му изучаване. Затова към учебника е приложен и аудиодиск с учебните текстове.

От рубриките особен акцент представляват {\quotedblbase}Етикет за всеки ден", {\quotedblbase}Повече лексика", {\quotedblbase}Запомнете", {\quotedblbase}Разбирате ли?". Внимателният подбор на представените литературни форми също е подчинен на общата идея на учебника да се опознае по-лесно {\quotedblbase}трудният" български език и българското културно пространство като част от европейското (в рамките на което българският език се отнася към малко изучаваните и редки езици). Поради тази причина са включени и произведения на представители на съвременната българска интелектуална мисъл като Блага Димитрова, Георги Господинов, Деян Енев, Милен Русков, Теодора Димова и др., образци, които допринасят за културния прочит {\quotedblbase}плюс" на една нова действителност. А това предполага, от една страна, обогатяването на чуждоезичната естетическа рецепция, а, от друга, скъсяването на дистанцията между изучаващите {\quotedblbase}екзотичното" присъствие на {\quotedblbase}непознатото" и самото {\quotedblbase}непознато", като по този начин то се превръща в едно естествено социокултурно общуване, макар и в чужда среда.

}, keywords = {Български език {\textendash} български език като чужд, български език {\textendash} учебници}, issn = {9786191760213}, author = {Хаджиева, Елена and Влахова, Радка and Йорданка Велкова and Весела Шушлина and Асенова, Ася} } @book {Хаджиева2013b, title = {Интерференция между сродни езици в психолингвистичен аспект}, year = {2013}, pages = {120}, publisher = {Гутенберг}, organization = {Гутенберг}, edition = {2}, address = {София}, abstract = {

Подчертаният интерес към проблемите на интерферентните явления, характерни за българската езикова практика на носители на руски език, от страна на чуждестранните студенти, докторанти и специализанти на СУ {\quotedblbase}Св. Климент Охридски" инициира преиздаването на това изследване.

В настоящата книга освен представените интерферентни грешки, е направен опит да бъде обяснен психолингвистичният механизъм за възприемане, респективно невъзприемане на даден лингвистичен елемент от усвоявания език и мотивите за заимстването на определени фонеми, морфеми и лексеми от родния (първия) език. Същевременно е обърнато внимание как българското езиково съзнание приема тази реч с интерферентн отклонения на фонетично, морфологично и лексикално равнище.

Научните интереси на Елена Хаджиева са насочени в областта на приложната лингвистика, проблемите на сравнителния морфосинтаксис и методиката на чуждоезиковото обучение.

}, issn = {9789541760046}, author = {Хаджиева, Елена} } @book {Хаджиева2013, title = {Препъни-камъчета в чуждоезиковото обучение}, series = {Български език като чужд}, year = {2013}, pages = {100}, publisher = {Гутенберг}, organization = {Гутенберг}, address = {София}, abstract = {

Съществен компонент в учебните политики на международното образование е представянето на културните различия, които са в основата на редица недоразумения при общуването на представители от различни националности. Езикът като елемент от културата е нейното комуникативно и когнитивно средство, а речевите съобщения се различават със собствена идентичност, формирана от културологичен и исторически контекст. По този начин резултатът на корелацията език: култура намира израз в продуцирания текст.
Основна предпоставка за адекватен превод от родния на чуждия език и обратно е преодоляването не само на езиковите бариери, но и развиването на сензитивност към спецификите на чуждата култура. Затова една от приоритетните насоки за чуждоезиковото обучение е не механичното представяне на културните реалности, а и отчитането на тяхното влияние в контекста на междукултурните различия.
Разглежданата проблематика в книгата Препъни-камъчета в чуждоезиковото обучение от Е. Хаджиева, А. Асенова, Й. Велкова, В. Шушлина обхваща разнопосочни мнения за фразеологичните единици и умалителните форми в българския език. По този начин авторският екип попада в поле, недостатъчно коментирано и представяно пред изучаващите български език като чужд. Избраният предмет и подход е провокативен от изследователска и методологична гледна точка и е отправна точка за включването на двете сфери в чуждоезиковото обучение. Методологията на това проучване използва интердисциплинарни изследователски процедури, приложени върху българските умалителни форми и българската фразеология.
Изключително ценен е изборът върху представители на различна езикова среда, мотивиран преди всичко и от спецификата на дейността на Катедра {\quotedblbase}Български език като чужд{\textquotedblleft}, както и от възможните връзки между различни култури и националности, което разширява диапазона на проучването и дава перспектива и за бъдещи такива в съвременното езикознание.

}, author = {Хаджиева, Елена and Асенова, Ася and Йорданка Велкова and Весела Шушлина} } @book {Хаджиева2013а, title = {Текстове плюс}, series = {Български език като чужд}, year = {2013}, pages = {172}, publisher = {Гутенберг}, organization = {Гутенберг}, address = {София}, abstract = {

Учебната книга {\quotedblbase}Текстове плюс{\textquotedblleft} включва подбрани текстове {\textendash} образци от научния, публицистичния, художествения и разговорния стил.

Научните текстове презентират базисни понятия от научни документи и материали, включени в учебните програми на различни специалности в Софийския университет {\quotedblbase}Св. Климент Охридски{\textquotedblleft} {\textendash} История, География, География на туризма, Психология, Социология, Философия, Политология, Право, Международни отношения, Журналистика, Филология и др.

Приложените към текстовете задачи и въпроси целят изграждането на умението четене с разбиране, като основно се акцентира върху усвояването на научната терминология чрез лексикалния и семантичен анализ на представените образци на научния стил. От друга страна граматическите задачи спомагат за усъвършенстването на лигвистичната компетентност на изучаващите български език като чужд.

В учебната книга се отделя специално внимание на типовете литературни и публицистични форми. Това е свързано с подобряването на общата информираност на обучаваните и социокултурното им ориентиране в една нова за тях чуждоезикова среда. Разгледани са произведения на представители на\  българската интелектуална мисъл като Блага Димитрова, Светослав Минков, Георги Господинов, Деян Енев и др. Същевременно са публикувани и образци на съвременната преводна литература.

Кое мотивира авторите за създаването на {\quotedblbase}Текстове плюс{\textquotedblleft}? Освен изброеното по-горе бих прибавила културния прочит плюс на {\quotedblbase}другостта{\textquotedblleft}, изразена чрез нова, непозната действителност, което предполага\  обогатяването на чуждоезичната естетическа рецепция.

доц. д-р Елена Хаджиева

}, issn = {9786191760053}, author = {Хаджиева, Елена and Влахова, Радка and Йорданка Велкова and Весела Шушлина and Асенова, Ася} } @article {Хаджиева2012, title = {Корелацията пол:език и изборът на синтактични факти в писмената езикова практика на чужденци}, journal = {Българска реч}, volume = {18}, year = {2012}, pages = {21-30}, author = {Хаджиева, Елена} } @book {Хаджиева2012а, title = {Пол и език : Иновативни изследвания. Поведенчески и езикови модели}, series = {Български език като чужд}, year = {2012}, pages = {130}, publisher = {Гутенберг}, organization = {Гутенберг}, address = {София}, abstract = {

Доскоро съвсем непозната, екзотичната проблематика, отнасяща се до историята на пола, все повече привлича вниманието на редица учени от различни научни дисциплини и позволява изследванията върху пола да бъдат погледнати и интерпретирани от разностранни перспективи.

В представената монография се проследява изборът на езиковите средства при всякакъв вид комуникация, като се доказва, че той се обуславя от социални културни значения, включително и от пола. Направен е опит да бъде очертан профилът на системата от поведенчески и съответстващите им езикови модели, като за първи път извършените проучвания са върху езиковата практика на не-носители на българския език. В същото време се представя как опозицията пол/език кореспондира с междукултурните различия на представители от различни националности.

Наблюденията в книгата се базират на значителен брой проведени анкети, интервюта, коментари и спонтанни съобщения на чуждестранни студенти от хуманитарните специалности в СУ {\quotedblbase}Св. Кл. Охридски{\textquotedblleft}, условно разделени в изследването на славянска, балканска, западна и източна група. Анализите показват, че процесът на общуване представлява динамична обмяна на идеологии, които са неразривно свързани със социокултурната идентичност на говорещите, като същевременно биологично половите роли влияят на избора на езикови средства при продуцирането на всякакъв тип текст.

доц.д-р Елена Хаджиева

}, issn = {9789546171269}, author = {Хаджиева, Елена and Асенова, Ася} } @book {Хаджиева2012, title = {Разбирам и говоря}, series = {Български език като чужд}, year = {2012}, publisher = {Гутенберг}, organization = {Гутенберг}, address = {София}, abstract = {

Уроците включват кратки граматически очерци, като същевременно се извеждат и основни правописни, правоговорни и книжовни правила, характерни за българския език. Упражненията помагат за повишаване на лингвистичните и комуникативните умения на чуждестранните студенти.

Текстовият материал в книгата е важен с определените социокултурни знания, които представя за официалната и неофициалната реч и са свързани с различни тематични ситуации на общуване.

}, author = {Хаджиева, Елена and Влахова, Радка and Гарибова, Недка and Дачева, Гергана and Асенова, Ася and Весела Шушлина and Йорданка Велкова} } @book {Хаджиева2012, title = {Реч, етикет, културни традиции}, year = {2012}, publisher = {Гутенберг}, organization = {Гутенберг}, address = {София}, author = {Хаджиева, Елена and Ася Асенова and Весела Шушлина and Милена Каменова} } @book {Хаджиева2011, title = {Български език като чужд. За напреднали В2, С1, С2}, series = {Български език като чужд}, year = {2011}, publisher = {Гутенберг}, organization = {Гутенберг}, address = {София}, abstract = {

Учебното съдържание на помагалото е структурирано в урочни единици, които включват кратки граматически статии в областта на морфологията, синтаксиса, въпроси на правописа и пунктуацията и основни проблеми на българската стилистика. Упражненията помагат за повишаване на лингвистичните и комуникативните възможности на студентите.

}, issn = {9789546171221}, author = {Хаджиева, Елена and Каменова, Милена and Весела Шушлина and Асенова, Ася} } @book {Хаджиева2011а, title = {Реч, етикет и културни традиции}, series = {Българският език като чужд}, year = {2011}, pages = {152}, publisher = {Гутенберг}, organization = {Гутенберг}, address = {София}, abstract = {

Книгата е предназначена за чужденци, студенти и специализанти, изучаващи български език и култура, а и за всички, чиито интереси са насочени към усъвършенстване на социолингвистичната и социокултурната им компетентност. За да стане част от чуждата култура, обучаваният обменя или споделя определени социокултурни знания и правила за официална и неофициална реч, етикетни единици, свързани с различни тематични ситуации на общуване, и избор на синонимните им варианти със съответните стилистични и социолингвистични маркери, а също поддържането на определено общуване в избрана тоналност.

Речевите съобщения са набор от практики, предлагащи не само конкретни системи на фонетични, лексикални и граматични норми, но също и определени начини на общуване {\textendash} невербални, като се има предвид моделите на паралингвистическата кинематика, отразяващи националнокултурното своеобразие на българската речева действителност. Усвояването на вербалните и невербалните компоненти на комуникацията и представянето им като система усъвършенстват социокултурните знания на обучавания, който избира определен начин на въвеждане на света и по определен начин да поддържа отношения с тези, с които влиза в контакт.

Дяловете Устна комуникация, Невербалност и етикет, Културни традиции са представени с базисна теоретична част и задачи-самооценка за определяне степента на комуникативната способност на изучаващите български език. Студентите се информират за български етикетни единици и тяхната уместна или непрепоръчителна употреба, за различни лингвистични и паралингвистични компоненти на речевата дейност при формално и неформално общуване. Освен това са включени и материали за типични български етнографски, фолклорни и културни традиции, както и образци на междукултурни различия. За създаването на тази книга авторите са проучили и използвали материали от книги, монографии, статии и доклади на най-авторитетни учени и специалисти в споменатите по-горе съответни области. От съществено значение е и опитът на авторите в преподаването на български език акто чужд, както и богатият архив със значителен брой анкети и интерв{\textquoteright}та с чуждестранни студенти, изучаващи български език и култура.

доц. д-р Елена Хаджиева

}, issn = {9789546171245}, author = {Хаджиева, Елена and Асенова, Ася and Весела Шушлина and Каменова, Милена} } @book {Хаджиева2010, title = {Мозайки от българската цивилизация (Българското: култура, образи, памет)}, series = {Български език като чужд}, year = {2010}, note = {

Учебно пособие за изучаването на български език като чужд. Въвежда в основни проблеми на българската култура от 7 до 21 век.

}, publisher = {Университетско издателство {\quotedblbase}Св. Климент Охридски{\textquotedblleft}}, organization = {Университетско издателство {\quotedblbase}Св. Климент Охридски{\textquotedblleft}}, address = {София}, abstract = {

Да изучиш един чужд език, без да се докоснеш до историята, културата, духовния облик и обичаите на неговите носители, е все едно да изминеш половината от пътя до желаното място. Самоцелното натрупване на думи, понятия и сложни граматични правила несъмнено улеснява общуването, но го лишава от познаваемост и близост с другия. Поради това авторите на {\quotedblbase}Мозайки от българската цивилизация{\textquotedblright} са избрали правилния подход, с който въвеждат изучаващите българския език в един малко познат за тях свят, без да ги насилват с обемни и трудни екскурси, претрупани с факти, имена и данни, каквито в изобилие предлага дори беглото запознаване с фенофактите на българската култура.

Подходящото подзаглавие {\textendash} {\quotedblbase}Българското: култура, образи, памет{\textquotedblright}, ориентира читателите в същината на книгата, сполучливо осъществена в съдържанието на текста. Във въведителната част са представени символите на държавността и формите на държавното управление, които създават първото впечатление за изучавания обект. В подбраните шест части са обхванати най-атрактивните и важни за опознаването на българската културна мозайка сфери като историята, географията, туризма, етнографията, народното творчество и литературата. Искрено се надявам тази книга да бъде оценена по достойнство от бъдещите й ползватели поради ясната си и простичка структура, която ще насочи интереса им към богатствата на българското.

проф. д-р Георги Бакалов

}, author = {Хаджиева, Елена and Дачев, Мирослав and Каменова, Милена} } @article {Хаджиева2002, title = {Случаи на синтактична интерференция при близкородствено двуезичие}, journal = {Българска реч}, volume = {8}, year = {2002}, pages = {69{\textendash}71}, author = {Хаджиева, Елена} } @article {Хаджиева1987, title = {Двадесет и втори летен семинар по словашки език и култура в Братислава}, journal = {Съпоставително езикознание / Сопоставительное языкознание / Contrastive linguistics}, volume = {12}, year = {1987}, pages = {122}, keywords = {Events, Хроника}, author = {Хаджиева, Елена} }