@book {Хаджиева2015, title = {Български език като чужд. Тестове за нива A1, A2, B1, B2, C1,C2}, year = {2015}, note = {

Рецензия от Рени Манова.

}, pages = {89}, publisher = {Гутенберг}, organization = {Гутенберг}, address = {София}, abstract = {

Настоящата книга съдържа комплекс от изпитни варианти за чужденци и лица от български етнически общности в чужбина за получаване на степен на владеене на български език. Материалът е структуриран и разработен в научен и методологически план според изискванията на международни стандарти, практикувани в езикови центрове като Кеймбридж, Оксфорд, МГУ {\textquotedblleft}М. В. Ломоносов{\textquotedblright} и др.

Изпитните задачи са разпределени в общоустановените нива за владеене на език: А1, А2, В1, В2, С1, С2.

}, isbn = {9786191760404}, author = {Хаджиева, Елена and Влахова, Радка and Весела Шушлина and Йорданка Велкова and Байчева, Венера} } @book {Хаджиева2014а, title = {Как се общува на български?}, series = {Български език като чужд}, year = {2014}, pages = {188}, publisher = {Гутенберг}, organization = {Гутенберг}, address = {София}, abstract = {

Езиковото общуване е сложен социалнокомуникативен феномен, който се реализира чрез вербални и невербални речеви единици, отличаващи се със самоидентичност, формирана от културата на отделната личност и тази на обществото.

Ефективността на общуването следва да се синхронизира с етикетните норми на поведение в дадено общество, които от своя страна очертават естетическия дискурс на културното общуване.

При изучаването на българския език като чужд редица наблюдения потвърждават факта, че по-доброто усвояване на езиковите умения у обучаваните кореспондира и с по-доброто ориентиране в сферата на национално специфичното културно пространство на чуждата среда, каквато за тях е българската.

Изборът на {\quotedblbase}добрия тон{\textquotedblleft}, вежливостта и уважението са традиционните маркери на културата на речта, която предполага спазването на определени езикови норми, а също и използването на подходящи езикови средства (етикетни формули), съобразени с условията на съответната комуникативна ситуация.

Една от целите на чуждоезиковото обучение е постепенното изграждане в съзнанието на обучаваните на концептите за чуждата култура на общуване и усвояването на езиковите модели на етикетното поведение. По този начин се формира езиково- етикетната компетентност, т.е. знанията за етикетните единици от темите на речевия етикет, който е свързан с речевата ситуация и нейните параметри: участниците в комуникативната ситуация, темата, мястото и времето, мотивите и целите на езиковия контакт.

Учебната книга {\quotedblbase}Как се общува на български?{\textquotedblleft} е предназначена за чуждестранни граждани, изучаващи български език и култура, чиито интереси са насочени към усъвършенстване на социокултурната и комуникативната им компетентност.

Книгата съдържа следните части: Етикет за всеки ден, Делова кореспонденция, Бизнес етика и бизнес етикет, Бизнес комуникация, Говоренето пред публика, Учтивост в ефир.

В дяловете са представени конкретни предписания и правила за нормативната употреба на етикетните формули, съдържащи признаци като официалност, уважителност и социална дистанция. В зависимост от съответната комуникативна ситуация {\textendash} от сферата на личното или бизнес общуване, а също и на деловата кореспонденция, във функционален план са диференцирани етикетните формули за започване на контакт, за поддържането и за завършването му. Предложените в края на дяловете упражнения, задачи или образци имат за цел проверка на придобитите знания по български език и по-специално на знанията, свързани с етикетното общуване в съвременното българско общество.

Една от причините, която инициира създаването на тази книга, е използването, особено напоследък в ежедневието или от ефира, на т. нар. {\quotedblbase}модни разговорни форми{\textquotedblleft}, редуциращи учтивите фрази, белег на всяко културно общуване, а важна цел на настоящото изследване е актуализирането на позабравените вежливи речеви единици, без които диалогът без граници би бил трудно осъществим.

доц. д-р Елена Хаджиева

}, issn = {9786191760138}, author = {Хаджиева, Елена and Влахова, Радка and Йорданка Велкова and Асенова, Ася and Весела Шушлина} } @book {Хаджиева2014, title = {Лесното в трудния български език}, series = {Български език като чужд}, year = {2014}, pages = {333}, publisher = {Гутенберг}, organization = {Гутенберг}, address = {София}, abstract = {

Учебникът {\quotedblbase}Лесното в трудния български език{\textquotedblleft} представлява компактен общ курс по български език за чужденци, включващ нова система от образователни подходи за практиките на чуждоезиковото обучение, с което заема своето иновативно място сред учебните пособия в българската приложна лингвистика. Той е предназначен за обучение на чужденци с различна степен на лингвистична компетентност, както начинаещи, така и напреднали или подготвящи се за полагането на сертификатни езикови изпити. Точно тази компактност на разработката на всички езикови равнища определя спецификата на учебника като високофункционален и съобразен с общоевропейските стандарти в чуждоезиковото обучение. Съдържанието е структурирано в 30 урочни единици и Приложения с диктовки, фразарий, фразеологизми, тестове и таблици с граматически факти, които затрудняват изучаващите български език. Представеният учебен материал отговаря на стандартите за степен на владеене на чужд език на традиционно утвърдените нива:

Като основно учебно помагало за изучаването на българския език от чуждестранни граждани, а също и от членовете на българските общности в чужбина, учебникът се отличава с утвърждаването на редица модели и рубрики, позволяващи {\quotedblbase}трудните" специфики на българския език да бъдат възприети по-лесно. Един от тези модели е краткият уводен курс по българска фонетика, фонетиката рядко присъства в учебните пособия за изучаването на българския език като чужд, а трябва да се отбележи, че именно тя кореспондира пряко с говоренето, респективно с писмото, както и със слушането.

Овладяването на базисните фонетични норми на чуждия език е задължителна предпоставка за ефективното му изучаване. Затова към учебника е приложен и аудиодиск с учебните текстове.

От рубриките особен акцент представляват {\quotedblbase}Етикет за всеки ден", {\quotedblbase}Повече лексика", {\quotedblbase}Запомнете", {\quotedblbase}Разбирате ли?". Внимателният подбор на представените литературни форми също е подчинен на общата идея на учебника да се опознае по-лесно {\quotedblbase}трудният" български език и българското културно пространство като част от европейското (в рамките на което българският език се отнася към малко изучаваните и редки езици). Поради тази причина са включени и произведения на представители на съвременната българска интелектуална мисъл като Блага Димитрова, Георги Господинов, Деян Енев, Милен Русков, Теодора Димова и др., образци, които допринасят за културния прочит {\quotedblbase}плюс" на една нова действителност. А това предполага, от една страна, обогатяването на чуждоезичната естетическа рецепция, а, от друга, скъсяването на дистанцията между изучаващите {\quotedblbase}екзотичното" присъствие на {\quotedblbase}непознатото" и самото {\quotedblbase}непознато", като по този начин то се превръща в едно естествено социокултурно общуване, макар и в чужда среда.

}, keywords = {Български език {\textendash} български език като чужд, български език {\textendash} учебници}, issn = {9786191760213}, author = {Хаджиева, Елена and Влахова, Радка and Йорданка Велкова and Весела Шушлина and Асенова, Ася} } @book {Хаджиева2013а, title = {Текстове плюс}, series = {Български език като чужд}, year = {2013}, pages = {172}, publisher = {Гутенберг}, organization = {Гутенберг}, address = {София}, abstract = {

Учебната книга {\quotedblbase}Текстове плюс{\textquotedblleft} включва подбрани текстове {\textendash} образци от научния, публицистичния, художествения и разговорния стил.

Научните текстове презентират базисни понятия от научни документи и материали, включени в учебните програми на различни специалности в Софийския университет {\quotedblbase}Св. Климент Охридски{\textquotedblleft} {\textendash} История, География, География на туризма, Психология, Социология, Философия, Политология, Право, Международни отношения, Журналистика, Филология и др.

Приложените към текстовете задачи и въпроси целят изграждането на умението четене с разбиране, като основно се акцентира върху усвояването на научната терминология чрез лексикалния и семантичен анализ на представените образци на научния стил. От друга страна граматическите задачи спомагат за усъвършенстването на лигвистичната компетентност на изучаващите български език като чужд.

В учебната книга се отделя специално внимание на типовете литературни и публицистични форми. Това е свързано с подобряването на общата информираност на обучаваните и социокултурното им ориентиране в една нова за тях чуждоезикова среда. Разгледани са произведения на представители на\  българската интелектуална мисъл като Блага Димитрова, Светослав Минков, Георги Господинов, Деян Енев и др. Същевременно са публикувани и образци на съвременната преводна литература.

Кое мотивира авторите за създаването на {\quotedblbase}Текстове плюс{\textquotedblleft}? Освен изброеното по-горе бих прибавила културния прочит плюс на {\quotedblbase}другостта{\textquotedblleft}, изразена чрез нова, непозната действителност, което предполага\  обогатяването на чуждоезичната естетическа рецепция.

доц. д-р Елена Хаджиева

}, issn = {9786191760053}, author = {Хаджиева, Елена and Влахова, Радка and Йорданка Велкова and Весела Шушлина and Асенова, Ася} } @book {Хаджиева2012, title = {Разбирам и говоря}, series = {Български език като чужд}, year = {2012}, publisher = {Гутенберг}, organization = {Гутенберг}, address = {София}, abstract = {

Уроците включват кратки граматически очерци, като същевременно се извеждат и основни правописни, правоговорни и книжовни правила, характерни за българския език. Упражненията помагат за повишаване на лингвистичните и комуникативните умения на чуждестранните студенти.

Текстовият материал в книгата е важен с определените социокултурни знания, които представя за официалната и неофициалната реч и са свързани с различни тематични ситуации на общуване.

}, author = {Хаджиева, Елена and Влахова, Радка and Гарибова, Недка and Дачева, Гергана and Асенова, Ася and Весела Шушлина and Йорданка Велкова} } @article {Влахова2007, title = {Професор Хелмут-Вилхем Шалер {\textendash} доктор хонорис кауза на Софийския университет {\quotedblbase}Св. Климент Охридски{\textquotedblleft}}, journal = {Българска реч}, volume = {13}, year = {2007}, pages = {125{\textendash}126}, author = {Влахова, Радка} } @inbook {Влахова2006а, title = {{\quotedblbase}Винителни{\textquotedblleft} и {\quotedblbase}дателни{\textquotedblleft} префигирани глаголи в съвременния български език}, booktitle = {Аргументна структура. Проблеми на простото и сложното изречение}, series = {Verba magistri. Съвременен български език. Синтаксис}, year = {2006}, pages = {80{\textendash}105}, publisher = {Сема РШ}, organization = {Сема РШ}, address = {София}, author = {Влахова, Радка} } @inbook {Влахова2006b, title = {Семантични и синтактични особености на префигираните глаголи с прономинален елемент в български}, booktitle = {Езиковедски изследвания в чест на 75-годишнината от рождението на ст.н.с. I ст. дфн Йордан Пенчев Пенчев}, year = {2006}, pages = {320 {\textendash} 329}, publisher = {Артграф}, organization = {Артграф}, address = {София}, author = {Влахова, Радка} } @article {Влахова2005, title = {Структурна и семантична характеристика на някои префигирани глаголи в съвременния български език}, journal = {Годишник на Софийския университет "Св. Климент Охридски". Факултет по славянски филологии / Annual of Sofia University "St. Kliment Ohridski". Faculty of Slavic Studies}, volume = {88}, year = {2005}, pages = {5{\textendash}28}, author = {Влахова, Радка} } @article {Влахова2002, title = {Речеви актове и структура на изказванията с пряка реч}, journal = {Българска реч}, volume = {8}, year = {2002}, pages = {40{\textendash}42}, author = {Влахова, Радка} } @article {Влахова2001, title = {Библиография на Руселина Ницолова}, journal = {Съпоставително езикознание / Сопоставительное языкознание / Contrastive linguistics}, volume = {26}, year = {2001}, pages = {152{\textendash}162}, keywords = {bibliography, библиографии}, author = {Влахова, Радка} } @article {Влахова2001, title = {Професор Петър Пашов {\textendash} почетен доктор на Шуменския университет {\quotedblbase}Епископ Константин Преславски{\textquotedblleft}}, journal = {Българска реч}, volume = {7}, year = {2001}, pages = {47{\textendash}48}, author = {Влахова, Радка} } @article {Влахова1999, title = {Страшен или страхотен {\textendash} (Страхотни страшки или страшни страхотии)}, journal = {Българска реч}, volume = {5}, year = {1999}, pages = {19}, author = {Влахова, Радка} } @article {Влахова1998, title = {Кръгла маса {\quotedblbase}Медиите и езикът им/ни{\textquotedblleft}, 28-29 май 1998 г.}, journal = {Българска реч}, volume = {4}, year = {1998}, pages = {43{\textendash}45}, author = {Влахова, Радка} } @article {Влахова1998a, title = {Нов учебник по български език за чуждоезиково обучение}, journal = {Българска реч}, volume = {4}, year = {1998}, note = {

М. Жерева, Т. Тодорова. Български език за българи и чужденци

}, pages = {42{\textendash}43}, author = {Влахова, Радка} } @article {Влахова1997a, title = {Креирам, килър, кастинг или?}, journal = {Българска реч}, volume = {3}, year = {1997}, pages = {50{\textendash}51}, author = {Влахова, Радка} } @article {Влахова1997, title = {Обидни ли са националните имена}, journal = {Българска реч}, volume = {3}, year = {1997}, pages = {24{\textendash}26}, author = {Влахова, Радка} } @article {Влахова1996c, title = {Арне Хулт (Гьотеборг, Швеция)}, journal = {Българска реч}, volume = {2}, year = {1996}, pages = {38{\textendash}40}, author = {Влахова, Радка} } @article {Влахова1996b, title = {Действената сила на думите}, journal = {Българска реч}, volume = {2}, year = {1996}, pages = {31{\textendash}32}, author = {Влахова, Радка} } @article {Влахова1996a, title = {Как да бъдем убедителни}, journal = {Българска реч}, volume = {2}, year = {1996}, pages = {25{\textendash}27}, author = {Влахова, Радка} } @article {Влахова1996, title = {Умението да отказваме}, journal = {Българска реч}, volume = {2}, year = {1996}, pages = {35{\textendash}37}, author = {Влахова, Радка} } @article {Влахова1995, title = {Калина Иванова, Руселина Ницолова. Ние, говорещите хора. (Уние. издателство {\quotedblbase}Св. Климент Охридски{\textquotedblleft}, 1995, 229 с.)}, journal = {Българска реч}, volume = {1}, year = {1995}, pages = {45{\textendash}47}, author = {Влахова, Радка} } @article {Панайотов1995, title = {Конференция в памет на проф. д-р Максим Младенов}, journal = {Съпоставително езикознание / Сопоставительное языкознание / Contrastive linguistics}, volume = {20}, year = {1995}, pages = {128{\textendash}130}, keywords = {Events, Хроника}, author = {Панайотов, Величко and Влахова, Радка} }